568
Чи загрожують криптоактиви фінансовій стабільності Україні - коментар Мінцифри
— Криптовалюта
![Чи загрожують криптоактиви фінансовій стабільності Україні - коментар Мінцифри](https://resizer.finance.ua/9124be396f5a1fad65fabaab6b1c8a977e5b70fb.jpg?url=https://finance-news-media.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com/prod/c/f/cfb262c5b44a1a060dccf3758bf7fd6e&fit=cover&w=382.5&h=)
Зараз у Парламенті зареєстровано два законопроєкти про криптоактиви — № 10 225 від НКЦПФР та альтернативний № 10 225−1 від Мінцифри. Обидва законопроєкти містять положення про те, що функцію засобу платежу може виконувати тільки окремий вид віртуальних активів — токени електронних грошей.
Про це написав у Facebook заступник голови Мінцифри Олександр Борняков.
Про що законопроєкт від НКЦПФР
За його словами, законопроєкт від НКЦПФР під токеном електронних грошей розуміє різновид віртуального активу, що має на меті підтримання своєї стабільної вартості шляхом прив’язки до вартості виключно однієї офіційної валюти.
Пункт 3 статті 4 законопроєкту відсилає до розділу V, яким регулюються питання емісії та обігу токенів електронних грошей, а пункт 3 статті 54 цього Розділу прямо вказує, що для використання на території України емітенти токенів електронних грошей мають право здійснювати випуск токенів електронних грошей, номінованих виключно у гривні.
Про що законопроєкт від Мінцифри
Законопроєкт від Мінцифри класифікує як токени електронних грошей віртуальні активи, вартість яких пов’язана з вартістю української гривні (пункт 28 частини 1 статті 1 законопроєкту).
Частини 3 та 4 статті 5 передбачають, що саме токени електронних грошей є законним засобом здійснення розрахунків за товари, роботи та послуги на всій території України, а емітентами та оферентами токенів електронних грошей в Україні можуть бути виключно банки та небанківські фінансові установи, які є резидентами України.
«Обидва проєкти закону встановлюють, що ринок віртуальних активів у частині емісії та обігу токенів електронних грошей, які можуть використовуватись як засіб платежу, регулюється Нацбанком тому, що це його зона відповідальності», — пояснює заступник голови Мінцифри.
Він наголошує, що правовий режим номінованих у гривні токенів електронних грошей відповідатиме тому, що застосовується до звичайних електронних грошей, які вже використовувалися в державі без впливу на макроекономічну стабільність.
«Ці токени мають бути повністю забезпечені готівковою або безготівковою гривнею, що буде 100% запобіжником від можливих випадків зміни загального розміру грошової маси. Впевнений, що колеги з НБУ не допустять упровадження будь-яких занадто ризикових моделей. Усі інші віртуальні активи використовуватимуться тільки у віртуальному середовищі, без ризиків для реальної економіки», — написав він та додав, що розвиток бізнесу, створення нових робочих місць та передумов для додаткових податкових надходжень — це наша відповідальність перед Україною. Тож потрібно без жодних зволікань продовжити роботу над ухваленням профільного законодавства про віртуальні активи.
Довідка Finance.ua:
- раніше перший заступник голови регулятора Катерина Рожкова заявила, що НБУ не вважає криптоактиви засобом платежу і не планує змінювати цю позицію в найближчому майбутньому;
- за її словами, під час війни будь-які зміни ландшафту та інструментарію грошово-кредитної політики несуть певні ризики.
Курс криптовалют до долара 💸
За матеріалами: Finance.ua
Поділитися новиною